MUHBA Fabra i Coats. Una visió de la ciutat des del treball
![Sala de calderes. Visió des de la passera superior. © MUHBA (autor: Pere Vivas) Sala de calderes. Visió des de la passera superior. © MUHBA (autor: Pere Vivas)](/museuhistoria/sites/default/files/styles/multimedia_node/public/18_muhbafabraicoats.jpg?itok=Yq0o3Ktw)
La Compañía Anónima Hilaturas Fabra i Coats va ser constituïda l’any 1903 a partir de dos grups d’empreses originàries d’Escòcia i el Pla de Barcelona aprofitant les condicions de la política aranzelària de finals del segle XIX. Va ser la primera empresa tèxtil catalana que comptà amb una quantiosa inversió de capital estranger, i als anys vint ja tenia enllestida la factoria de Borgonyà i gran part dels edificis que es conserven al conjunt de Sant Andreu, on treballaven més de dos mil treballadors, el 80 % dels quals eren dones. Al seu voltant, i durant més d’un segle, s’han articulat relacions econòmiques, socials i humanes que han deixat la seva empremta en la història i l’espai urbà del barri de Sant Andreu i de la gran metròpoli industrial barcelonina.
Fins a l’inici del seu declivi a finals dels anys setanta del segle passat, la Fabra i Coats va desenvolupar una política econòmica i empresarial basada en diferents elements: una contínua capacitat d’innovació tecnològica, com ho mostra la incorporació primerenca de l’electricitat, el telèfon, la flota automobilística o els ordinadors; l’articulació d’una xarxa comercial sòlidament implantada a les ciutats de Madrid, Sevilla, Bilbao i Vigo; l’aprofitament dels contactes derivats de la vinculació al grup internacional Coats, com també un estricte sistema de gestió i control empresarial reflectit en els 800 metres lineals de documentació conservada pel MUHBA.
L’altra característica important de l’empresa la constitueixen el tipus de relacions laborals i socials que va fer de la Fabra i Coats una autèntica colònia industrial localitzada en un inusual entorn metropolità. La creació d’una guarderia al 1909 per atendre els fills de les treballadores, la d’una societat de socors mutus, la reducció de la jornada laboral, la concessió de pensions i l’organització de camps i clubs esportius, donen testimoni d’una activa política empresarial de caire paternalista orientada a apaivagar la conflictivitat obrera de l’època, que tindrà continuïtat als anys cinquanta amb la creació d’un economat i la construcció de més de tres-cents habitatges de lloguer.
Interpretar i expressar aquesta excepcional trajectòria històrica, emmarcar-la en l’experiència del treball fabril i les vivències dels seus treballadors i treballadores i fer-ne la base d’una perspectiva més àmplia que permeti copsar la ciutat des de l’òptica del treball és el repte de futur del MUHBA-Fabra i Coats. Un repte museogràfic que s’ha d’abordar aprofitant les sinergies del projecte de la Fàbrica de la Creació impulsat per l’ICUB, i amb la participació del Districte de Sant Andreu i el seu teixit social, cultural i veïnal, i especialment amb els Amics de la Fabra i Coats, que han estat i continuen sent veritables impulsors del projecte, ja que han conservat més de mil objectes de l’antiga fàbrica que recentment han cedit a l’Ajuntament de Barcelona, han participat en la jornada Col·lecció contemporània i participació ciutadana als museus d’història de ciutat, organitzada pel MUHBA, o han realitzat periòdicament visites i itineraris guiats a la Fabra i Coats.
En aquesta línia de teixir una xarxa d’objectius compartits, s’emmarquen iniciatives del MUHBA com ara els contactes amb el Museu Industrial del Ter, amb l’Arxiu Nacional de Catalunya o la imminent formació d’un equip de comissaris del projecte per desenvolupar els seus treballs en paral·lel al projecte executiu de rehabilitació arquitectònica que ja s’està redactant.
Carme Garcia Soler
Cap de Projectes del MUHBA